home
***
CD-ROM
|
disk
|
FTP
|
other
***
search
/
Chip 1996 April
/
CHIP 1996 aprilis (CD06).zip
/
CHIP_CD06.ISO
/
hypertxt.arj
/
9301
/
OPUNIX.CD
< prev
next >
Wrap
Text File
|
1995-04-18
|
16KB
|
278 lines
@VElefánt az irodákban?!@N
@VFelhasználók a Unixról@N
A Unix operációs rendszer sikeres kezelôi felületével és
érett programjaival betör az irodákba is. Felhasználók
számolnak be az operációs rendszerrel szerzett
tapasztalataikról.
Az OS/2-t mint PC-s operációs rendszert mûszakilag a kiütés
fenyegeti, ugyanis az MS DOS az 5-ös verziójának
köszönhetôen második tavaszát éli, és a Unix is olyan ""jó
színben van", mint még soha. Két-három éve az OS/2-t még
mint a jövô PC-s operációs rendszerét ünnepelték, és az MS
DOS gyors hanyatlását jósolták. Azóta az OS/2 elôtt végleg
elment az általános PC-s operációs rendszer vonata.
A Microsoft -- az MS DOS és az OS/2 gyártója -- kissé
késve, de határozottan levonta a következtetéseket: az MS
DOS a rá épülô Windows 3.0 rendszerrel és az 5-ös verzióval
lényegesen felértékelôdött. Az OS/2 mint speciális
operációs rendszer a jövôben szûk, de fontos piaci
területen, az igényes hálózati alkalmazásokban szerepelhet.
A nevetô harmadik eközben talán a Unix lesz, amely a
mûszakilag komolyan kiépített, nagyteljesítményû PC-ken és
a munkaállomásokon is jól szerepel. Bár a végleges Windows
NT megjelenés elôtt áll, de aligha tartóztatja fel a Unix
lassú, de biztos elôrenyomulását -- vélik sokan a
hozzáértôk közül.
@VNagy számítási teljesítmény@N
Jó két évtizedig a Unixot az igényes mûszaki alkalmazások
ideális operációs rendszerének tekintették, s az irodai
alkalmazásokban alig használták. Ez a Unix elônyeiben és
hátrányaiban keresendô: könnyedén kiszolgálhat több
felhasználót (multiuser), egyidejûleg több feladattal
foglalkozhat (multitasking), s a gyakorlott felhasználók
egyéni igényeik szerint alakíthatják az operációs
rendszert, mivel parancsnyelve olyan fejlett, hogy komoly
programok írhatók benne.
De a sok szépség mellett ott van a probléma is, amely
kezelésben rejlik. Ugyanis ahhoz, hogy a rendszer elônyeit
élvezhessük, meg kell tanulnunk egy bonyolult és
áttekinthetetlen parancsnyelvet. ""Az ember nem várhatja
el egyetlen titkárnôtôl sem, hogy egy hagyományos Unix
géppel dolgozzon -- mondja Wilfried Bernhard, az Apple Unix
specialistája. -- Ha a Unix az irodai környezetben is
terjedni akar, akkor könnyebben kezelhetônek kell lennie."
Az Apple éppen ezért a saját Unix változatát, az AU/X-et a
hagyományos Macintosh kezelôi felület alá rejtette.
Egérrel a kézben a Macintosht már ismerôk Unix alatt is
elboldogulnak, hiszen ugyanúgy kell kezelni.
Más Unix-gyártók is rájöttek azóta, hogy kényelmes,
szabványos kezelési felület nélkül nem sok sikerre
számíthatnak. S az eredmény: kismillió különbözô kezelési
felület. Míg más területen a konkurencia élteti az üzletet,
a Unix kezelési felületeinek túl nagy választéka ellenkezô
hatást ért el.
@VA szexepil hiányzik@N
A Unix évek óta a @KSzármazék@N nevû betegségben sínylôdik.
Ugyanis egészen napjainkig szinte minden gyártó saját
levesét fôzte, és saját Unix-származékot fejlesztett ki.
Azoktól, akik a ""változat" helyett a ""származék"
kifejezést használják, aligha várható el, hogy megértsék az
egyszerû felhasználó félelmeit és sóhajait. Az, hogy egy
Unix program ne csak egyedi számítógépeken, hanem minden
Unix gépen futtatható legyen, a döntésekért felelôsök
célkitûzései közt láthatóan továbbra sem szerepel.
Egy valamiféle egységes Unix kezelési felületrôl szóló
megegyezés legkorábban a 90-es évek közepén várható. Addig
a felhasználóknak a -- különben hasonló felépítésû --
felületek közül kell választaniuk: például az Open Software
Foundation nevû Unix egyesülés Motif, vagy a Sun és az AT&T
cégek Open Look rendszere közül. Választhatják az SCO-t
vagy az Interactive Unixot, amelynek PC-n saját kezelési
felülete van; de választhatnak más, kevésbé ismert
felületet is.
Mindez így túl egyszerûnek tûnhet. Egységes Unix világ
esetén az igényes alkalmazások felhasználási területén más
operációs rendszerek nem igen élhetnének meg. De eltérôen
az MS DOS-tól, amelynél a Microsoft és az IBM együtt
uralkodnak és létre is hoztak egy ""ipari szabványt", a
Unix gyártók elkeseredett vallásháborút vívnak egymással,
ahol az elsôdleges cél a minél nagyobb piaci részesedés és
az ezzel járó sok-sok pénz megszerzése.
A mûszaki-tudományos munkahelyeket tekintve a Unix csillaga
felfelé ível. Az IDC piackutatásai szerint a
munkaállomásoknak már 75%-a fut Unix alatt. Ezzel azonban
a Unix még messze nem érte el lehetôségei határát.
A munkaállomások területe után a Unix most az irodai
alkalmazások területét ostromolja. A tavaly bemutatott Unix
programok harmada a kereskedelmi alkalmazások közé
tartozik, azaz piackutatás, irodai kommunikáció, számlázás
vagy könyvelés. ""Amire a Unix területen még szükségünk
lenne, azok a szexepiles programok -- nyilatkozta Helmut
Blank, a Workstation 2000 cég ügyvezetôje. -- A nagy
teljesítmény önmagában nem hozhat nagy jövôt."
A szoftverházak is így látják. A WordPerfect, a Lotus
1--2--3, a dBase IV és a Ventura Publisher -- számos
sikeres MS DOS szoftvercsomag már létezik Unix alatt is.
Az MS DOS alatt kiformálódó, sikeres programok nemsokára a
Unixnál is vezetô szerepet játszhatnak. Ezzel egyrészt
fokozhatják a Unix grafikus kezelési felületei iránti
igényt, másrészt megkönnyíthetik az átállást a Unix
rendszerre, mivel e programok Unix alá írt változatai
sokszor nagyobb teljesítményûek, mint MS DOS alatti
elôdeik.
""Sok cég ugyanazt a programot szeretné használni különbözô
operációs rendszerek alatt -- szögezi le Rainer Caspari, a
Lotus üzleti fejlesztési menedzsere. -- Még ha az MS DOS
rövid- és középtávon a kenyéradónk marad, akkor is fontos
számunkra, hogy termékeink Unix alatt is megjelenjenek." A
programok, amelyek a Lotushoz hasonlóan MS DOS alatt és
Sparc gépeken -- például a nagyon elterjedt Sun IPC-n -- is
futnak, adatkompatibilisek.
@KDieter Winkler@N
@Vùjságírás és programozás@N
Jörg Jordan öreg Unix-róka. Programozóként a Unix
multitaszk lehetôségeit már a legkülönbözôbb számítógépeken
kihasználta többféle program egyidejû indításával, mialatt
a háttérben egy számításigényes alkalmazás futott. Számára
nagyon fontos volt, hogy a Unix mindig megtartja a
számítógép felett a vezérlô szerepét, és azt az alkalmazás
nem veszi át. ""Ha nálam egy program »elszállt«, akkor
egyszerûen visszaléptem az operációs rendszer szintjére, és
ott visszavontam azt a parancsot, ami a programleállást
okozta. Ezután dolgozhattam tovább, anélkül, hogy --
miként MS DOS alatt -- adatvesztéstôl kellett volna
tartanom."
Azóta Jörg Jordan átnyergelt az újságírásra. ""Ezen a
területen is érezhetôk a Unix elônyei -- mondja. --
Minden, ami hosszú ideig tart, például egy könyv
kéziratának formázása, a háttérben folyhat. A grafikák
behelyezése és elkészítése is gyorsabb és könnyebb."
@VGazdasági tanácsadás@N
""Az a célunk, hogy a piac fekete bárányaitól
elhatárolódjunk, és valóban megrendelôközpontúan
dolgozhassunk" -- magyarázza stratégiáját Heinz Barkusky, a
Procenta GmbH. cégvezetôje. A Procenta új cég a pénzügyi
szolgáltatások területén: 1991. január 2-án dördült el a
startpisztoly a 150 munkatárs számára.
A központi feldolgozáshoz egy 30 ezer márkás Unix gépet
használnak: egy 486-os PC-hez nyolc munkahely kapcsolódik,
ebbôl öt NEC gyártmányú VGA színes monitorral, három pedig
monokróm képernyôvel. Heinz Barkusky a Unix mellett
döntött, mivel egy hasonló méretû MS DOS rendszerrel rossz
tapasztalatai voltak: ""Minél több adatot vittünk fel,
annál hosszabb lett a feldolgozási idô. Havi több ezer új
partner esetén nagyon hamar beleütközik az ember a DOS
korlátaiba."
Amikor a Unix gépet választották, a jövôbeni bôvülésre is
gondoltak, hiszen maximálisan két tucat munkahelyet tud
ellátni. Azért, hogy a pénzügyi világ speciális
követelményeinek is eleget tudjanak tenni, az Opal cég
közel 40 ezer márka értékû programot készített a
megrendelés feldolgozása, a jutalékszámítás és a
statisztikai kimutatások számára. Minden programrész a
kényelmes Opalix kezelôi felületen keresztül vezérelhetô,
ami a Unix kezelését sokkal egyszerûbbé teszi.
@VTudomány@N
Az Alis User Group elnökeként Rudi Grimm elsôsorban a
Unix-felhasználók érdekében tevékenykedik. Az Alis rendszer
az irodai alkalmazások számára kényelmes kezelési felület
alatt összekapcsolja a szövegszerkesztési, táblázatkezelési
és grafikai funkciókat. Rudi Grimm, aki a müncheni
Fraunhofer Társaságnál az információs és kommunikációs
rendszerekért felelôs, az integrált rendszerekben sok
elônyt lát.
""Az Alis mellett döntöttünk, mivel egy irodai rendszert
kerestünk, nem pedig speciális programcsomagokat a
szövegszerkesztés, a táblázatkezelés és a grafika
területén -- magyarázza. -- De ugyanakkor fontos
számunkra, hogy távadatátvitellel is cserélhessünk
adatokat."
Rudi Grimm a helyi számítógép-specialistákkal a Fraunhofer
Intézet számítógép- és szofver-kiépítésén dolgozik.
Szerinte ""különösen a mûszaki-tudományos területen fontos
az egységes számítógépes háttér. Ide tartoznak a szakmai
információs rendszerek, az adatbázisok, a projektirányítás
és az irodai rendszerek."
A dortmundi MBP cég termékében, az Alisban megtalálta azt a
rendszert, ami megfelel a változatos igényeknek. Például a
Fraunhofer Intézet müncheni központjában az Alis százhúsz,
nagyon sokféle felépítésû munkahellyel dolgozik: a
hálózatban MS DOS alatt futó PC-k, Sun, HP és DEC
számítógépek is mûködnek.
@VKönyvelés@N
A Lex egy szövegfeldolgozó program, amely a nagygépes
világból származik, és változatról változatra közelített a
kényelmesebb ""kisgépek" világához.
Thomas Danick, a Danick cég ügyvezetôje és társtulajdonosa
a Lex rendszert Unix alatt egy 386-os processzorú IBM/AT
kompatibilis gépen vetette be. Hat képernyôs munkahely van
hozzákapcsolva, amelyeken a levelezést és a könyvelést
végzik. ""A Unix mellett döntöttem -- mondja --, mivel
többfelhasználós környezetben szerintem ennek van a
legnagyobb jövôje."
A Danick cég már több mint 30 éve mûködik sikeresen a
nagynyomású berendezések és gépkocsiemelôk területén, a
kereskedelmi és a szolgáltatási tevékenységek a cégen belül
közel egyenrangúak. ""A mi munkánkhoz nincs egyetlen kész
szoftver sem, nem úgy, mint például a vízszerelôkéhez,
pékekekéhez, nagykereskedôkéhez." -- sajnálkozik Thomas
Danick. -- Ez azt jelenti, hogy a szoftvert külsô
segítséggel, lépésrôl lépésre kell az egyedi
követelményekhez igazítani."
Munka közben nagyon gyorsan rájött arra, hogy még egy
adatbázis-funkciókkal kiegészített összetett
szövegfeldolgozó programmal sem lehet megoldani minden
irodai feladatot. Jelenleg ezért a Lex a Progress
adatbázissal és egy könyvelôprogrammal mûködik együtt, kéz
a kézben.
@VKiadványszerkesztés@N
Christoph Reisbeck a bonyolult DTP munkát egy MS DOS alatt
mûködô gépen egyáltalán nem tudja elképzelni. ""Unix alatt
azonban különbözô DTP alkalmazásokat és egy táblázatkezelôt
párhuzamosan futtathatok -- magyarázza a marketing
szakember. -- Eközben könnyedén cserélhetek adatokat a
legkülönbözôbb programok között." A memóriaszûkét Christoph
Reisbeck nem ismeri -- nem csoda, mivel Sparc alapú
gépében, egy Sun IPC-ben 16 Mbyte memória van, amit igény
esetén még tovább bôvíthetne.
Christoph Reisbeck, aki a Sun cégnél a belsô szervezésért
felel, Unix alatt futó gépével elôadói fóliákat és vásári
segédanyagokat készít. Ehhez a Frame Technologies cég Frame
nevû DTP csomagját és az Interleave cég TPS-ét használja.
Sok MS DOS rendszertôl eltérôen ebbôl a két Unix csomagból
a (komplett) szövegszerkesztô és a grafikák elôállításához
szükséges eszközök sem hiányoznak. Az Open Windows
kényelmes kezelési felülete alatt különbözô szöveges és
grafikus ablakok nyithatók a képernyôn. Eközben a
szövegszerkesztô a grafikus ablakokban ugyanúgy
használható, mint azokon kívül.
A Christoph Reisbeck által használt Sun gép -- 207 Mbyte-os
merevlemezzel -- 27 ezer márkába került.